![](https://esseepankki.proakatemia.fi/wp-content/uploads/2022/04/EssayBank_NoPicture22-1024x683.png)
![](https://esseepankki.proakatemia.fi/wp-content/uploads/2022/04/EssayBank_NoPicture22-1024x683.png)
![](https://esseepankki.proakatemia.fi/wp-content/uploads/2022/04/EssayBank_NoPicture22-1024x683.png)
EXIT
Esseen tyyppi: Akateeminen essee / 3 esseepistettä.
KIRJALÄHTEET
KIRJA | KIRJAILIJA |
---|---|
EXIT |
Anssi Kiviranta |
EXIT
Johdanto
Tulemme käsittelemään esseessämme kolme kiinnostavaa yrityskauppaa Matias Mäenpään ja Anssi Kivirannan kirjoittamasta Exit kirjasta. Kirjassa käsitellään yhteensä 15 suomalaista menestystarinaa yritysmaailmasta, jossa yrittäjät loivat yrityksensä käytännössä tyhjästä. Kirjan yritystarinoissa yhdistävänä tekijänä toimii startup, nollasta aloittaminen ja lopulta yrityskauppa. Kirjassa yrittäjät itse kertovat rehellisesti omasta yrittäjyydentaipaleestaan, käyden läpi yrityksen onnistumisia, kasvua, sekä eteen tulleita haasteita, että ongelmia.
Exitillä tarkoitetaan tilannetta, jossa startup yritys myydään ulkoiselle sijoittajalle. Ensin yritystä kasvatetaan suuremmaksi, jonka jälkeen aletaan selvittää kiinnostuneita ostaja ehdokkaita. Kun ostaja löytyy ja päästään yhteisymmärrykseen ostohinnasta, tapahtuu yrityskauppa eli toisin sanoen exit.
Alkuvaiheessa startupit saavat rahansa yrityksen toimintaan enkelisijoittajilta. Enkelisijoittajat ovat menestyneitä yrityksiä tai yrittäjiä, jotka sijoittavat rahansa uusiin startup yrityksiin. Enkelisijoittajat ottavat startup yrityksistä osuuden, jolla heidän tarkoituksensa on tehdä voittoa exit tilanteen tullessa vastaan. Oman näkemykseni on, että useat yritykset eivät ikinä olisi päässeet nykytilanteeseensa ilman ulkopuolista rahoittajaa. Vaikka sijoittajat tuovat yritykseen rahaa, ei se ole ainut asia mitä sijoittaja tuo mukanaan. Sijoittajat ovat hyvin usein itse menestyneitä yrittäjiä ja tuovat rahan lisäksi valtavan määrän ammattitaitoa ja osaamista. Kaiken tämän lisäksi uudet näkökulmat boksin ulkopuolelta tuovat lähes poikkeuksetta toinen toistaan hienompia oivalluksia.
Yritys tarinoita
Noora Fagerström & Jungle Juice bar -ketjun tarina
Noora ja Petteri Fagerström perustivat yhdessä smoothiejuomiin erikoistuneen Jungle Juice Bar -mehubaariketjun vuonna 2011. Jungle Juice Bar -mehubaareja on tätä nykyä jo 61, joista viisi sijaitsee Ruotsissa.
Noora Fagerström opiskeli lukion jälkeen tradenomiksi jonka jälkeen hän lähti yrittäjän polulle. Yrittäjyydessä häntä kiinnosti erityisesti vapaus tehdä itsenäisesti päätöksiä niin yrityksen asioista, kuin myös oman henkilökohtaisen aikansa käyttämisestä.
Idea mehubaariketjun perustamisesta alkoi itää vuonna 2010, Fagerströmien ollessa ulkomaanmatkalla. Lentokentällä he tilasivat tuoreista hedelmistä valmistetun smoothien ja pohtivat oliko Suomessa vielä tämän kaltaista yritystä. Terveys- ja fitnessbuumi olivat nousussa ja Noora Fagerström itse aktiivitreenaajana tunnisti tässä hyvän bisnes mahdollisuuden. Pariskunta uskoi ideaansa ja ensimmäinen Jungle Juice Bar aukesi kauppakeskus Jumboon Vantaalle vuonna 2011.
Yritys lähtikin vauhdikkaasti liikenteeseen ja pian smoothiebaareja oli jo neljä, tähän syynä oli kiire päästä levittäytymään ennen kuin kilpailijat pääsevät mukaan. Tämä puolestaan johti kassakriisiin ja kaksi pistettä jouduttiin sulkemaan. Rahat olivat loppu mutta uskoa yritykseen oli pääomankin edestä, yritys vain kaipasi lisää rahaa kasvuun.
Fagerströmit laittoivat viestiä suomalaisten enkelisijoittajien verkostoon, jossa he kertoivat liiketoiminnastaan. Verkostosta lähtikin Fagerströmien onneksi kiinnostuneita sijoittajia mukaan. Myöhemmin samana vuonna he osallistuivat televisiosarja Leijonan Luolaan, josta sijoittaja kaarti täydentyi kahdella. Sijoittajat toivat mukanaan tietämystä, kontakteja ja taloudellista pääomaa.
Vuosien varrella yritys on avannut lisää smoothiebaareja, työntekijöiden määrä on noussut ja liikevaihto kasvanut huomattavasti. Enkelisijoittajien turvin saatiin yrityksen liiketoiminta kannattavaksi. Vuonna 2017 yritys lähti hakemaan kasvua ulkomailta ja Vaaka Partners osti enemmistöosuuden Fagerstömien yrityksestä. Yrittäjäkaksikolla on yhä valtava halu jatkaa yritysketjunsa kehittämistä, sillä heidän mukaansa Jungle Juice Baarin tarina on vielä kesken.
Joni Meltoranta – Netrauta
Joni Meltorannasta ei koskaan pitänyt tulla yrittäjä. Hänen tavoitteensa oli tulla jalkapallo ammattilaiseksi. Joni pääsikin testaamaan siipiään myös Euroopassa, mutta ura loppui lyhyeen lukuisten loukkaantumisten vuoksi. Urheilusta on kuitenkin tarttunut jotain mukaan myös yrittäjyyteen. Joni uskoo kovan työmoraalin ja sitoutumisen olevan peräisin jalkapallo kentiltä. Kun jalkapallo ammattilaisuus alkoi näyttää epätodennäköiseltä oli Jonin aika hakea kouluun. Joni aloitti tradenomi opiskelut Turussa.
Opiskelujen ohessa, Joni päätyi tekemään myyntityötä digimedian parissa, jossa hänelle ajan myötä heräsi ajatus netissä toimivasta rautakaupasta. Jonia pidettiin aivan hulluna eikä hänen visioonsa uskonut käytännössä katsoen kukaan, lukuun ottamatta Jonia itseään, joka vaihtoi myös oman opinnäytetyönsä aiheen netraudan toimintasuunnitelmaksi. Vaikka Jonia pidettiinkin hieman hulluna, sai hän kerätyksi sijoittajilta 6000 euroa Netraudan perustamista varten. Kun verkkokauppa saatiin avatuksi vuonna 2016, kuluttajat löysivät netraudan nopeasti. Kilpailueduiksi Netraudalle muodostui alhaiset hinnat ja käyttäjäkokemus. Hinnan Netrauta sai pidettyä alhaisena toimittamalla tavaraa ulkomailta. Ongelmiakin alkuun riitti, sillä Joni kertoo puhelimen soineen jatkuvasti eri brändien juristien soitellessa ja kyseenalaistaessa Netraudan toimintaa. Kuluttajien kiinnostuksesta kertoo myös ensimmäisen kuukauden myynti, joka oli 110 000 euroa.
Koska alku oli lähtenyt loistavasti käyntiin, oli luonnollista lähteä kasvattamaan yritystä myös nopeasti. Nopea kasvu toi kuitenkin mukanaan omia haasteitaan. Kun yritys laajensi hurjaa vauhtia, kertyi sille paljon ostovelkaa. Tilanne äityi siihen pisteeseen, että vuonna 2009 tase oli vajonnut miljoonan miinukselle. Veloista oli päästävä tavalla tai toisella irti, joka antoi Netraudalle käytännössä kaksi vaihtoehtoa: joko yritys tulee tekemään konkurssin tai yrityksen pelastaa ulkopuolinen rahoittaja. Joni painoi pyyteettömästi hommia löytääkseen Netraudalle sijoittajan. Lopulta sijoittaja löytyikin, joka oli valmis ottamaan ison riskin sijoittamalla pahasti miinuksella olevaan Netrautaan. Sijoittaja uskoi kuitenkin ennen kaikkea Joniin ja hänen visioonsa Netraudan tulevaisuudesta. Tästä syystä hän oli valmis sijoittamaan.
Sijoittajan astuttua mukaan Netrauta saatiin takaisin jaloilleen ja siitä kasvoi nopeaan tahtiin suomen markkinoiden johtaja. Netrauta kiinnostui myös ruotsin markkinoista, jossa Bygghemma oli valtava markkinajohtaja. Samaan aikaan Bygghemma kiinnostui suomen markkinoista ja näin ollen alkoi yrityskauppaneuvottelut Netraudan ja Bygghemman välillä. Neuvottelut kestivät yhteensä viisi kuukautta, jonka jälkeen lopputuloksena Bygghemma osti Netraudan. Exitin jälkeen Joni Meltoranta saavutti yhden suurimmista tavoitteistaan, joka oli kasvattaa Netrauta pohjoismaiden johtajaksi.
Mitä opin, mitä kehitettävää , mitä käytäntöön, mitä hyvää.
Kuten ensimmäisessä yritystarinassa huomattiin, nopea ja tehokas skaalautuminen tarvitsee yleensä ulkopuolisten sijoittajien apua. Usko omaan bisnekseen ja tekemiseen on oltava erittäin vakaalla pohjalla, eikä pidä lannistua vaikka haasteita nouseekin eteen. Yrittäjän olisi hyvä tutustua myös lakiasioihin ennen toiminnan aloitusta, että yritys olisi valmis nopeaan ja ketterään skaalautumiseen eikä laki olisi esteenä. Enkelisijoittajat pyrkivät projekteihin joissa exit olisi nopea, jolloin tämä olisi kustannustehokkainta ja tuottavinta. Yritys, jonka taloudellinen tilanne on huono voi yhä olla kykenevä hyvään exittiin, jos yrityksen strategia ja liiketoimintasuunnitelma ovat potentiaalisia. Tämä vaatii tietenkin rohkeutta sijoittajalta tarttua hiomattomaan timanttiin, mutta tilanne ei ole mahdoton, josta netraudan yritystarina toimii hyvänä esimerkkinä.
Kirjassa tutustutaan eri toimialojen exitteihin ja polkuihin jotka johtavat näihin tilanteisiin. Teoksen esimerkit avasivat silmiä, kuinka yritysidean ei tarvitse aina olla täysin uusi ja maailmaa mullistava innovaatio. Joskus onnistumisen edellytyksenä on otollinen aika ja kysyntään voi vastata suoraan tarjonnalla.
Lukukokemus antoi käytännön vinkkejä yritys elämään ja näitä tärppejä oli mm. Kuinka tärkeää on jakaa selkeät roolit yrityksen sisällä. Yrityksen sisäiset säännöt ja säännöstö on oltava kunnossa sekä kaikista virallisista palavereista olisi hyvä olla selkeät pöytäkirjat riita tilanteiden välttämiseksi.
Kasvavalla yrityksellä onnistuneen rekrytoinnin merkitys korostuu huomattavasti. Oikeiden henkilöiden löytäminen tehtäviin on yrityksen elinehto kasvun laadun kannalta. Kaikki työtehtävät linkittyvät yhteen ja vaikuttavat asiakaskokemukseen. Onnistuneessa rekrytoinnissa intohimo on suurin hakukriteeri, mikä näkyy hyvänä asenteena ja halukkuutena kehittyä. Työntekijöiden motivointi ja sitouttaminen on äärimmäisen tärkeää. Kun työntekijällä on hyvä olla töissä, he näkevät enemmän vaivaa ja ottavat työtehtävänsä vakavasti. Motivointi onnistuu muun muassa antamalla työntekijöille mahdollisuus kokea omistajuutta yrityksessä vaikuttamalla asioihin. Esimiehen tulisi johtaa mahdollisuuksien mukaan esimerkillä, sillä tällöin on mahdollista saada työntekijöiltä erityistä arvostusta.
Exit neuvottelut ovat olleet yrittäjien mielestä erittäin raskaita ja ne ovat kestäneet joskus ajallisesti jopa vuosia. Näihin neuvotteluihin yrittäjän olisi hyvä varustautua henkisesti pysyäkseen rauhallisena ja välttyäkseen huonoilta päätöksiltä. Startup-tyylisen yrityksen ensisijainen tavoite ei tulisi olla enkelisijoittajien mukaan saaminen, vaan tämä on vain yksi askel kohti suurempaa tavoitetta. Fiksumpi päätavoite tulisi olla mahdollisimman suuri exit.
Yrittäjän tulisi pitää mielessä mitä lisäarvoa hän voi liiketoiminnallaan tuoda yhteistyökumppaneille, työntekijöille, asiakkaille ja tämän seurauksena yrityskin voi tehdä parempaa tulosta. Kyvykkyys seurata omaa juttuaan ja pitää täysi fokus tekemisessä, johon todella uskoo. Yrityksen brändi olisi hyvä olla alusta alkaen johdonmukaista, selkeää ja tehokasta. Tänä päivänä yrityksen menestyksen yksi edellytyksistä on varmasti vastuullinen toiminta yrityksen sisällä, niin ekologisesti kuin myös humaanisesti kestävää johtamista. Yrityksellä on oltava kyky kuunnella asiakasta ja toteuttaa jatkuvasti palvelumuotoilun prosessia. On hyvä pitäytyä asiakaslupauksessa, sillä se on selkein tapa saavuttaa asiakastyytyväisyys.
“AINA PITÄÄ PYRKIÄ EDELLÄKÄVIJÄKSI” – Merja Charline, Yosan – maailman ensimmäisen kaurapohjaisen jogurtin kehittäjä
Kirjoittanut Eetu Patronen ja Mikko Laaksonen